RÕUGE LASTEAIA ARENGUKAVA

2017-2021

SISUKORD

1.SISSEJUHATUS.................................................................................................................3

2. ARENGUKAVA KOOSTAMISE PÕHIMÕTTED JA LASTEASUTUSE ARENDUSE PÕHIVALDKONNAD..........................................................................................................3

Lasteasutuse arenduse põhimõtted, arengukava koostamise aluseks olev lähenemisviis.......................................................................................................3

Lasteasutuse arenduse põhivaldkonnad...............................................................4

Arengukava koostamise protsess.........................................................................4

Missioon, visioon ja väärtused............................................................................4

3. LASTEASUTUSE HETKEOLUKORRA ANALÜÜSI TULEMUSED JA LASTEASUTUSE ARENDUSE PÕHISUUNAD...............................................................5

Tegevusvaldkond 1. EESTVEDAMINE JA JUHTIMINE, STRATEEGILINE JUHTIMINE .......................................................................................................5

Tegevusvaldkond 2. PERSONALIJUHTIMINE.................................................5

Tegevusvaldkond 3. KOOSTÖÖ HUVIGRUPPIDEGA....................................6

Tegevusvaldkond 4. RESSURSSIDE JUHTIMINE...........................................6

Tegevusvaldkond 5. ÕPPE- JA KASVATUSPROTSESS ................................7

Õppeasutust mõjutavad peamised välised tegurid lähiajal.................................8

4. ARENGUKAVA TEGEVUSKAVA..................................................................................................................8

Arengukava tegevuskava koostamise põhimõtted ja kasutatavad mõisted........8

Arengukava tegevuskava valdkonna põhiselt.....................................................9

TEGEVUSVALDKOND 1. EESTVEDAMINE JA JUHTIMINE.......................................9

TEGEVUSVALDKOND 2.PERSONALIJUHTIMINE.....................................................10

TEGEVUSVALDKOND 3. KOOSTÖÖ HUVIGRUPPIDEGA........................................11

TEGEVUSVALDKOND 4. RESSURSSIDE JUHTIMINE...............................................12

TEGEVUSVALDKOND 5. ÕPPE- JA KASVATUSPROTSESS......................................13

5. ARENGUKAVA TEGEVUSKAVA ELLUVIIMISEKS VAJALIKE RAHALISTE VAHENDITE KAVANDAMINE...............................................................................................................14

6. ARENGUKAVA UUENDAMISE KORD......................................................................15

1. SISSEJUHATUS

Rõuge Lasteaia arengukava on dokument, mis on koostatud koolieelse lasteasutuse seaduse

§ 9'alusel ning sisaldab lasteasutuse arenduse põhisuundi ja – valdkondi, tegevuskava aastateks 2017- 2021 ning arengukava uuendamise korda.

Rõuge Lasteaia arengukava tegevuskava koostamisel on lähtutud Vabariigi Valitsuse 13.detsembri 2005.a määruse nr 302 „Strateegiliste arengukavade liigid ning nende koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse kord“ toodud organisatsioonipõhise arengukava koostamise ja täiendamise põhimõtetest.

2. ARENGUKAVA KOOSTAMISE PÕHIMÕTTED JA LASTEASUTUSE ARENDUSE PÕHIVALDKONNAD

2.1 Lasteasutuse arenduse põhimõtted, arengukava koostamise aluseks olev lähenemisviis.

Lasteasutuse arendus Rõuge Lasteaias põhineb protsessikesksel lähenemisviisil ning pideva parendamise metodoloogial ( Kavandamine- Kavandamise teostamine- Tulemuste hindamine- Parendamine).

Valitud pideva parendamise meetod võimaldab hinnata lasteasutusele seatud nõudmiste ja eesmärkide saavutamise vastavust tegelikkusega, selgitada välja olulised parendusvaldkonnad, kavandada ja rakendada vajalikud parendusmeetmed ja -tegevused, eraldada arendustegevusteks asjakohased ressursid ning hinnata mõõdetavalt eesmärkide saavutamist.

Arengukavas on määratletud lasteasutuse arenduse põhisuunad 2017-2021, et tagada lasteasutuse jätkusuutlikkus ja järjepidev areng. Arengukavas on esitatud eesmärgid ja meetmed eesmärkide saavutamiseks. Arengukava väljendab seda, millisena näevad lasteasutuse töötajad enda asutust nelja aasta pärast ning milliseid eesmärke soovitakse saavutada selleks, et tagada lasteasutuse õppekava raames toimiv õppe- ja kasvatusprotsess.

Arengukava on aluseks lasteasutuse tegevuskavale, milles esitatakse arengukavas olevate eesmärkide realiseerimine läbi konkreetsete tegevuste ja nende tegevuste rakendamise. Lasteasutuse tegevuskavas kavandatakse üheks õppeaastaks detailsemad tegevused meetmete saavutamiseks, sõnastatakse mõõdetavad tulemused, esitatakse tegevuste tähtajad ja tegevuste saavutamise eest vastutavad isikud.

Igal aastal ajakohastatakse olemasolevat arengukava tegevuskava vastavalt toimunud muutustele väliskeskkonnas ja lasteasutuse keskkonnas ja õppeaasta sisehindamise tulemuste põhjal, millega tagatakse strateegilises planeerimises pidev arengukava ajakohastamine. Iga õppeaasta lõpus hinnatakse saavutatud tulemusi ja fikseeritakse saavutatu. Tulemuste analüüsi põhjal algatab direktor arengukava ajakohastamise.

2.2 Lasteasutuse arenduse põhivaldkonnad

Lasteasutuse arendussüsteemi ülesehitamisel on aluseks võetud viis põhivaldkonda, mis tulenevad haridus- ja teadusministri 13.augusti 2009.a määruse nr 62 „Kooli ja koolieelse lasteasutuse nõustamise tingimused ja kord sisehindamise küsimustes „ Need viis põhivaldkonda on alljärgnevad:

Tegevusvaldkond 1. Eestvedamine ja juhtimine

Tegevusvaldkond 2. Personalijuhtimine

Tegevusvaldkond 3. Koostöö huvigruppidega

Tegevusvaldkond 4. Ressursside juhtimine

Tegevusvaldkond 5. Õppe- ja kasvatusprotsess

Lasteasutuse põhivaldkondadena aluseks võetud viis tegevusvaldkonda hõlmavad kokkuvõetult kogu lasteaia tegevust. Neist viiest valdkonnast lähtutakse sisehindamisel, arengukavas ning lasteasutuse tegevuskavas. Selline süsteem soodustab strateegilise juhtimise kaudu eesmärkide saavutamist.

Rõuge Lasteaia arengukavas on esitatud eelpool esitatud viie tegevusvaldkonna lõikes nii hetkeolukorra analüüs kui ka arengukava tegevuskava.

2.3 Arengukava koostamise protsess

Arengukava koostamiseks moodustati töörühmad, kes analüüsisid hetkeolukorda, mis võimaldas määratleda parendamist vajavad valdkonnad. Sõnastati eesmärgid ja seati sihid neljaks aastaks.

Arengukava koostamisse olid kaasatud kõik asjassepuutuvad osapooled, eelkõige need, kes arengukava ellu viivad. Arengukava on ette valmistatud koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga.

Arengukava sisulisele koostamisele järgnes arengukava vormistamine ja huvigruppidele esitlemine.

2.4 Missioon, visioon ja väärtused

Missioon

Rõuge Lasteaed on paindlik, kõiki osapooli kaasav, arenev organisatsioon, kus võimaldatakse lapsele parimat kohaliku kultuurilooga seotud, avatud õpikeskkonnaga alusharidust ja mitmekülgset kooliks ettevalmistamist.

Visioon

Rõuge Lasteaed on lasteaed, mida iseloomustavad kolm võtmesõna:

arendav õpikeskkond;

turvaline tegevuskeskkond;

lapsesõbralik looduslik kasvukeskkond.

Väärtused

Oleme loovad. Õpime igast kogemusest ning arendame loovust iseendas, et luua uudseid lahendusi. Hindame neid, kes otsivad uusi ideid. Oleme avatud uuendustele ning mõistame ja oskame arvestada otsuste tegemisel muutusi haridussüsteemis ja ühiskonnas.

Oleme koostööle avatud partnerid. Tahame olla usaldusväärsed, õiglased ja koostööle avatud partnerid, kuna parimad tulemused tekivad koostöös. Austame ja arvestame oma partnereid ning nende seisukohti.

Oleme usaldusväärsed. Tahame olla oma töö parimad asjatundjad ning teeme oma tööd pühendumuse ja vastutustundega. Toetume pedagoogilises tegevuses elukestva õppe jooksul omandatud nüüdisaegsetele lähenemisviisidele, olles valmis enda valikuid ja otsuseid argumenteeritult põhjendama. Meie tegevus on arusaadav nii kolleegidele, partneritele kui ka avalikkusele.

Mäng on väikese inimese töö. Mäng on lapse arengu aluseks. Tahame anda lastele võimaluse arenguks läbi mängu ja mänguliste tegevuste.

3. LASTEASUTUSE HETKEOLUKORRA ANALÜÜSI TULEMUSED JA LASTEASUTUSE ARENDUSE PÕHISUUNAD

Hetkeolukorra analüüs on esitatud lähtuvalt sisehindamise tulemustest ja SWOT analüüsist. Sisehindamise aruandes esitatud ja SWOT analüüsist selgunud parendusvaldkonnad määravad kindlaks lasteasutuse arenduse põhisuunad lähiaastateks. Järgnevalt on esitatud olulisemad tugevused ja arenduse põhisuunad viie tegevusvaldkonna lõikes.

3.1 Tegevusvaldkond 2. EESTVEDAMINE JA JUHTIMINE, STRATEEGILINE JUHTIMINE

Olulised tugevused

Rakendamisel on Demingi tsüklist lähtuv arengu kavandamise süsteem. On loodud ja toimib sisehindamise süsteem ( Rõuge Lasteaia sisehindamise alused, juhataja kk 05.12.2007.a 1-4/4), kus on omavahel seostatud sisehindamine, arengukava koostamine, aasta tegevuskava koostamine, töötajate ja õppeaasta analüütilise kokkuvõtte koostamine ja selle põhjal arengukava korrigeerimine. Majas on välja töötatud ja toimivad personali poliitika, personali tunnustamise süsteem, pedagoogide eneseanalüüsid koostatud ankeetide põhjal. Majas toimuvad arenguvestlused töötajatega.

Sõnastatud on missioon, visioon ja maja põhiväärtused.

Lasteasutuses toimub erinevates valdkondades tegevuste hindamine ja seiretegevused, millel põhineb sisekontrollisüsteem. Viimane tagab lasteasutuse kui organisatsiooni tegevuse ning õppe- ja kasvatustegevuse õigeaegse korrigeerimise seoses muutustega õigusaktides. Koostatud ja kehtestatud on lasteaia kodukord. Ajakohastatud on põhimäärus, õppekava ja teised lasteasutuse põhiprotsesse kirjeldavad dokumendid.

Olulisemad parendusvaldkonnad ja arenduse põhisuunad :

Seoses muutustega väliskeskkonnas, kaadri noorenemisega ning sooviga muuta organisatsioonikultuuri rohkem koostöökeskseks, kaasata kogu lasteaia personal lasteaia arendustegevusse .

Meeskonnatöö arendamine, lähtudes lugupidavast ja sõbralikust suhtumisest kaasteelisse.

3.2 Tegevusvaldkond 2. PERSONALIJUHTIMINE

Olulised tugevused:

Muutustega lasteasutuse ja piirkonna arengus ( suurvald alates 2018) on arvestatud personalivajadus järgnevateks aastateks. Loodud personalipoliitika arvestab õppeasutuse eesmärke, valla elanikkonna demograafilist arengut, maja laienemise ja arengu võimalusi.

Maja tööga on liitunud uusi, noori spetsialiste samas pedagoogide liikuvuse % on madal, mis näitab kaadri stabiilsust, personalijuhtimise mõjusust. Stabiilne kaader kannab edasi traditsioone ja kogemusi.

Kolme aasta jooksul on paranenud pedagoogide vanuseline struktuur. On suurenenud noorte pedagoogide osakaal, kes omavad erialalist kõrgemat haridust. Tööle on asunud noor, kes õpib edasi TÜ Rakvere Kolledžis, et omandada kõrgem erialane haridus. Majas töötavad magistrikraadiga õpetajad.

Lasteaias töötab täiskohaga logopeed.

Pedagoogid on kõik kaasatud koostöögruppidesse (arengukava, õppekava arendustöö, metoodiline töö jne).Pedagoogid tunnetavad, et oluliselt rohkem hinnatakse nende tööd, osalemist õppe- ja kasvatustöös, maja arengus ja muus.

Koolitusvajaduse väljaselgitamiseks on koostatud tegevuskava, mille alusel leitakse kõige vajalikumad kursused ( pedagoogide eneseanalüüsid→ arenguvestlused → arengukava plaanid →tegevuskavad →tagasiside koolituste kasulikkusest →). Samas uuritakse koolituse mõjusust, kust selgub kõik see, mida koolituse läbinu saab kasutada / kasutab oma töös.

Parenduvaldkonnad ja põhisuunad:

Seoses muutustega välises keskkonnas ( suurvalla moodustamine) on vaja anda hinnang personali vajadusele pikema aja perspektiivis ja koostada personalivajaduse plaan 6 aasta perspektiivis.

Arenev organisatsioon on elukestva õppe üks osaline. Pedagoogiline personal on selles organisatsioonis olulisim lüli ja seepärast on esmatähtis selle vastavus kvalifikatsiooninõuetele ning seejärel pidev enesetäiendamine. Järgnevate aastate jooksul saavutada lasteasutuses 100 % kvalifitseeritud kaadri olemasolu .

Uuele töökorraldusele toetav nõustamine.

Avatud ja põhjendatud dialoogid probleemide lahendamiseks.

Organisatsioonikultuuri arengus kaasata mittepedagoogiline personal erinevate koostöövormide kaudu arendustegevusse.

Erivajadustega laste osakaalu suurenemisega kasvab vajadus erialaspetsialistidele : eripedagoog, psühholoog.

Tervist edendava lasteaiana on oodatud seda osa juhtima erialal pädev spetsialist – terviseedendaja.

Ujumis- ja liikumisõpetaja koha suurendamine ( ujumistegevuste pakkumine laienevas suurvallas).

Edasist arendamist ja koolitust vajab enesehindamise protsess, eelkõige mõõdetavate eesmärkide püstitamine ja tehtu analüüs.

3.3 Tegevusvaldkond 3. KOOSTÖÖ HUVIGRUPPIDEGA

Olulisemad tugevused:

Huvigruppidega koostöö tõhustamiseks on koostatud koostöö kavandamise põhimõtted ja tegevuskava.

On kasvanud lastevanemate huvi ja soov osaleda üritustel. Lastevanemate osalemise protsent ühisüritustel( koosolekud, erinevad teemanädalad, väljasõidud, koolitused) on hea.

Hoolekogu roll lasteaia elu stabiilseks arenguks on oluliselt suurenenud ( ettepanekud tegevuse parendamiseks, arengukava koostamise juures läbiviidud ümarlaud, osalemine ühisürituste organiseerimisel, uute innustavate tegevuste alustamine).

Lasteasutuse pidajaga ( eelkõige haridusnõuniku isikus) on koostöö hea.

Olulisemad parendusvaldkonnad ja põhisuunad:

Erinevad huvigrupid vajavad kaasamiseks erinevat lähenemist, mis nõuab koostöö eestvedajat. Meil on määratlemata vastutajad erinevate huvigruppidega koostöö eest.

Kõige olulisema koostöögrupi, lastevanemate, kaasamisel organisatsiooni arendamisele on väga oluline perekonna ühine panus. Tähtsaim ja olulisim koht kaasarääkimiseks on arenguvestlus, millel osalevad valdavalt ainult emad, peaks osalema aga terve perekond.

Lastevanemate koolituste ja nõustamise abil tõsta lastevanemate enesehinnangut oma laste arendamise osas ning koolituste ja nõustamiste abil parandada rühmade mikrokliimat.

3.4 Tegevusvaldkond 4. RESSURSSIDE JUHTIMINE

Olulisemad tugevused:

Lasteaia kasvukeskkonna kaasajastamine on saanud uue suuna - lasteaia renoveerimine ja juurdeehitus on valmis, kuid Viitina rühma õueala vajas uut ja sertifitseeritud mänguala, mis valmis 2016. Lisandunud on veel mänguvahendeid ka Rõuge maja õuealale.

Lasteasutuse eelarves suurenes möödunud nelja aasta jooksul, personali palk igal aastal miinimumpalga tõusu ulatuses ja pedagoogidel lisandus veel iga aasta septembris 30-50 €, samas lapsevanemate osalustasu ( õppe – ja osalustasu) on tõusnud vaid 50 sendi võrra.

Veebilehekülge on uuendatud ja oluliselt informatiivsemaks tehtud. Kuid kaasaja infovahetus nõuab uusi ja veel efektiivsemaid lahendusi. Informatsiooni paremaks edastamiseks on igal rühmal oma list, kuhu saab postitada teavet nii rühma meeskond kui ja maja juhtkond. Facebooki keskkonda on avatud Rõuge Lasteaia leht, kuhu postitatakse samuti olulist teavet, mida peaks teadma terve maja.

Kõik rühmad on saanud endale arvutid, internetiühenduse ja mobiiltelefoni.

Oluliselt on täienenud mängu- ja õppevahendite valik.

Olulisemad parendusvaldkonnad:

Lasteasutuse paremaks majandamiseks ja kasvukeskkonna jätkuvaks kaasajastamiseks ( õueala täiustamine, õue mängu ja õppevahendite alla turvamattide muretsemine) kavandatud ressursid ei ole kaetud eelarve ressurssidega. Informatsioon lisaressursside hankimise võimaluste kohta erinevatest projektidest on ebapiisav. Vajalik on otsida erinevatest projektidest saadavate lisaressursside võimalusi.

Vajadus avada kuues rühm, mis tagaks erivajadustega laste kaasamise tavarühmades.

Rühmades olevale IT riistvarale on vajalik leida kasutatavat õppevara, mida praegu napib.

Suurendada lasteaia tegevuse kajastatust meedias.

Maja ümbritseva keskkonna, maja erinevate võimaluste ja õueala parem kasutamine õppe- ja kasvatustööks, neist lähtuva potentsiaali ära kasutamine.

Rõuge lasteaia basseini efektiivsem kasutamine ( ujumisõpetajale täiskoormuse juures basseini kasutamine 6-7 tundi päevas).

3.5 Tegevusvaldkond 5. ÕPPE- JA KASVATUSPROTSESS

Olulisemad tugevused:

Koostatud on toimiv õppekava, mille baasil ja toel on :

● õpetajad julgemad kasutama uusi võtteid ja mõtteid integreeritud tegevustes,

● parem võimalus anda logopeedilist abi abivajajatele,

● teemapõhised ühisüritused aluseks laste rahvuskultuuri arengule,

●oluliselt tugevnenud meeskonnatöö tegevustes.

Aastate jooksul on oluliselt laienenud projektiõppes osalenud laste arv (Võru Kultuurikoda, KIK, Võro Instituut jne).

Olulisemad parendusvaldkonnad:

Hetkel toimiv õppekava vajab kindlasti oma arendustöös täiendamist:

vajalik on täiendada õpetajate teadmisi tegevuskavade planeerimiseks,

õppekava vajab õpivaraga täiendamist ja uuendamist.

Koostöö parendamiseks ja õpiprotsessidesse kaasamiseks on oluline haarata arenguvestlustesse terve pere. Lähtuvalt arengu jälgimise tulemustest on vaja koostada tegevuskava, mis oleks arusaadav, teada ja kasutada kogu perele.

Lapse arengus on ülioluline varajane märkamine, mis annab võimaluse kõigi laste koolivalmiduse saavutamiseks. Selleks, et kõigile lastele anda võimalus sobivaks arenguks on oluline õigel ajal abivajadust märgata ja pakkuda nõustamist, vajadusel soovitada tugisüsteeme ( Rajaleidja, logopeed, psühholoog jne).

Erivajadustega laste ja andekate laste tugisüsteemide arendamine.

Meie lasteaia väärtused: loovus, otsustusõiguse avardamine ja vastutuse jagamine,

koostöö ja elukestev õpe on aluseks organisatsiooni ja tema liikmete arengule. Neid väärtusi on vaja rohkem omaks võtta ja neist lähtuda. Iga väärtus avardab maailma, arendab ja tugevdab organisatsiooni põhitegevust – laste õppe- kasvatustööd.

3.6.Õppeasutust mõjutavad peamised välised tegurid lähiajal

Olulisemad väliskeskkonna tegurid, mis mõjutavad õppeasutuse tegevust lähiajal, on alljärgnevad:

Uue suurvalla moodustamine ja selle toimima hakkamine ( teadmatus uutes nõudmistes, kokkulepetes jne).

Ebakindlus majandusliku olukorra suhtes tulevikus nii Eestis kui kogu maailmas, mis toob kaasa senisest suurema vajaduse järgida säästlikku ja paindlikku majandamise põhimõtteid.

Tehnoloogia kiire areng, mis loob uusi võimalusi õppeprotsessi läbiviimiseks, kuid on samas väljakutse pedagoogide IT alasele pädevusele.

Eesti kiire integreerimine Euroopa ja kogu maailma kogukonda, mis toob esile vajaduse pöörata suurt tähelepanu teiste kultuuride ja erisuste mõistmisele ja lähitulevikus ka nende integreerimiseks meie kogukonda.

4. ARENGUKAVA TEGEVUSKAVA

4.1 Arengukava tegevuskava koostamise põhimõtted ja kasutatavad mõisted

Rõuge Lasteaia arengukava tegevuskava on avaldatud tähtsamate strateegiliste eesmärkidena. Lasteaia arengukava tegevuskava kajastab kvalitatiivseid muutusi, mida soovitakse mingi tulevikus toimuva pideva protsessi algatamiseks või mingi uue taseme saavutamiseks. Arengukava tegevuskava kirjeldab seda, millised on oodatavad kvalitatiivsed muutused lasteasutuses järgneva nelja aasta valguses ning milliste tegevustega need kavatsetakse saavutada.

Arengukava tegevuskava on koostatud tegevusvaldkonnapõhisena. Arengukava tegevuskavas on esitatud viis tegevusvaldkonda:

eestvedamine ja juhtimine;

personalijuhtimine;

koostöö huvigruppidega;

ressursside juhtimine;

õppe- ja kasvatusprotsess.

Igas valdkonnas on esitatud eesmärgid ja nende saavutamiseks vajalikud meetmed, mille elluviimist korraldab vastutav isik. Eesmärgid tulenevad sisehindamise tulemustest ja SWOT analüüsist. Iga eesmärgi saavutamiseks on esitatud meetmed (tegevuste kogumid eesmärkide saavutamiseks). Meetmetes sisalduvad erinevad tegevused, kus igale tegevusele on kindlaks määratud lõpptähtaeg.

Tegevuskavas kasutatavad mõisted:

Arengukava eesmärk tuleneb sisehindamise käigus läbiviidud hetkeolukorra analüüsi tulemustest, on mõõdetav ja reaalselt saavutatav tulemus, milleni soovitakse jõuda teatud kindlaks ajaks.

Indikaator on eesmärgi täitmist iseloomustav kvalitatiivne või kvantitatiivne näitaja, mis võimaldab eesmärgi täitmist mõõta.

Meede on abinõude kogum eesmärgi saavutamiseks. Meetmeid võib ühe eesmärgi saavutamiseks olla mitu. Meetmete rakendumisel saavutatakse konkreetsed, mõõdetavad tulemused. Igale meetmele tervikuna on määratud vastutaja.

Tegevused on meetmete rakendamiseks kavandatud konkreetsed tegevused. Tegevused on juhitavad, mõõdetavad ja sellele on võimalik määrata kindel teostamise tähtaeg.

Vastutav isik on kindlaks määratud meetmele ning ta peab enda tegevuste ja erinevate isikute kaasamise.

4.2 Arengukava tegevuskava valdkonna põhiselt

TEGEVUSVALDKOND 1. EESTVEDAMINE JA JUHTIMINE

Eesmärk 1.1

Tulemuslikum meeskonnatöö.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Pedagoogide hinnangud rahuloluküsitluses(2020) meekonnatööle tõusevad;

Lastevanemate hinnangud rahuloluküsitlustes (2020) meeskonnatööle tõusevad;

Eesmärgi saavutamiseks kavandatavad meetmed:

Tingimuste loomine meeskonnatöö arendamiseks.

Õppereisid riigi erinevatesse lasteasutustesse;

Meeskonna erinevad koolitused;

Igakuised metoodikanõupidamised;

Ümarlauad erinevate spetsialistidega;

Tagasiside uuring igal kevadel;

Tagasiside uuringu analüüs ja edasise tegevuskava planeerimine 2021.

Meetmete rakendamise eest vastutab: direktor

Eesmärk 1.2

Lasteaia personali tulemuslikum koostöö lasteaia arendustegevuses.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Rahuloluküsitlustes (2020) hinnangud kaasamisele on tõusnud.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatavad meetmed:

Tingimuste loomine personali kaasamiseks lasteaia arendustegevusse.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Tagasisideuuringu läbiviimine ( 2020).

Vastavalt uuringu tulemustele meetmete rakendamine. Plaan koostada 2021.

Veebipõhise tagasisideküsitluse süsteemi parendamine/uuendamine.

Meetmete rakendamise eest vastutab: direktor

TEGEVUSVALDKOND 2 .PERSONALIJUHTIMINE

Eesmärk 2.1

Kvalifikatsiooninõuetele vastava kaadri kindlustamine.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Lähima viie aasta jooksul vastab lasteaia pedagoogide kvalifikatsioon 100 % nõuetele.

Luuakse kohad erialaspetsialistidele ( eripedagoog, tugiisik, terviseedendaja jne).

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Tingimuste loomine kvalifikatsiooni nõuete täitmiseks

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Koolitused pedagoogide kvalifikatsiooni saavutamiseks ( 2020).

Erialaspetsialistide kohtade loomine aastaks 2021.

Meetmete rakendamise eest vastutab: direktor

Eesmärk 2.2

Toetav nõustamine, avatud ja põhjendatud dialoogid.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid :

Rahuloluküsitlustes (2020) hinnangud toetavale nõustamisele ja tööga rahulolule on tõusnud.

Uuele töökorraldusel üleminek on toimunud sujuvalt.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Tingimuste loomine nõustamiseks ja avatud dialoogiks.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Nõustamine ja avatud dialoog igapäevatöös;

Kogemused õppereisidelt ja koolitustelt;

Küsitlustulemuste analüüs ja edasiste plaanide koostamine 2021.

Meetmete rakendamise eest vastutab: direktor

TEGEVUSVALDKOND 3.KOOSTÖÖ HUVIGRUPPIDEGA

Eesmärk 3.1

Huvigruppide kaasatus ja aktiivsus.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Lastevanemate arv, kes osalevad ürituste korraldamisel, on kasvava trendiga;

Lastevanemate aktiivsus lasteasutusele tagasiside andmisel ja üritustes osalemisel on kasvava trendiga;

Erinevate huvigruppidega süsteemsemaks koostööks on koostatud plaan.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Tingimuste loomine vanemate kaasamise ja aktiivsuse suurendamiseks.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Tagasiside uuringu läbiviimine vanemate seas 2020;

Lähtuvalt uuringu tulemustest kavandatakse ja rakendatakse meetmed vanemate kaasamiseks . Koostatakse meetmete plaan 2021.

Meetmete rakendamise eest vastutab: direktor

Eesmärk 3.2

Lastevanemate koolitamine ja nõustamine.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Tagasisideuuringutes on lastevanemate enesehinnang laste arendamisse tõusvas trendis;

Lastevanematele on võimaldatud osaleda koolitustel, nõustamisel.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Tingimuste loomine lastevanemate koolitamiseks ja nõustamiseks.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Tagasiside uuringu läbiviimine lastevanemate seas (2020).

Nõustamise võimaluste väljapakkumine, kava;

Koolituste läbiviimine lastevanematele ( aastas 1 -2 x).

Meetmete rakendamise eest vastutab: õppealajuhataja

TEGEVUSVALDKOND 4.RESSURSSIDE JUHTIMINE

Eesmärk 4.1

Lisaressursside hankimine.

.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Lasteasutuse majandamiseks ja kasvukeskkonna parendamiseks olevaid vahendeid on tõusutrendis.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Tingimuste loomine lisaressursside saamiseks.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Eelarveliste ressursside kasutamine ja nende analüüs;

Arenguks vajalike vahendite muretsemiseks projektides osalemine;

Taaskasutatavate materjalide kasutamine.

Meetmete rakendamise eest vastutab: direktor

Eesmärk 4.2

IT süsteemi arendamine.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Õpetajate käsutuses on kaasaegsed IT vahendid ( riist – ja tarkvara);

Õpetajatel on kasutada ka vastavat õppevara;

Erinevaid IT lahendusi kasutades toimib koostöögruppide ja organisatsiooni sisene infovahetus.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Õppevara hankimine.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Õppevara hankimine ja töösse rakendamine.

Meetmete rakendamise eest vastutab: õppealajuhataja

Eesmärk 4.3

Kuuenda rühma avamine.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Vallas elavad kõik koolieast nooremad lapsed on saanud koha elukohajärgsesse lasteaeda (rühma);

Rühmad on koostatud kaasavas võtmes ( rühmas on nii erivajadustega kui ka tavalapsi);

Rühmade suurused vastavad laste arvult seadusele ( 20/18/14).

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Kuuenda rühma avamiseks on renoveeritud ruumid Viitina koolihoones või Nursi koolihoones.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Ruumide renoveerimine ( projekteerimine, ehitus).

Meetmete rakendamise eest vastutab: direktor

Eesmärk 4.4

Materjalide, vahendite uuendamine, täiendamine.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Rühmades on täiendatud ja uuendatud mängu –ja õppevahendeid;

Rühmades on uuendatud töö – ja olmevahendeid ( pehme inventar, katted jne).

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Mängu ja õppevahendite soetamine;

Töövahendite ja materjalide soetamine;

Taaskasutus;

Vahendite kasutuse /uuendamise vajaduse analüüs.

Eesmärk 4.5

Lasteaia basseini efektiivsem kasutamine.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Basseinis toimuvad tegevused 6 tundi päevas igal tööpäeval.

Ujumistegevusi pakutakse ka valla teistele lasteaedadele.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Ujumisõpetaja koha suurendamine;

Koostöö naaberlasteaedadega:

Koostöö põhikooli algklassidega.

TEGEVUSVALDKOND 5.ÕPPE- JA KASVATUSPROTSESS

Eesmärk 5.1

Õppekava arendustöö.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Laste arengu hindamine on täiendatud ja uuendatud;

Täiendatud on tegevuskavad;

Täiendatud ja uuendatud on õpivara.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Õppekava täiendamine.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Õppekava tegevuskavad täiendatakse/uuendatakse.

Lisatakse uut õppevara.

Meetmete rakendamise eest vastutab: õppealajuhataja

Eesmärk 5.2

Erivajadustega laste ( ka andekate laste)tugisüsteemide täiendamine.

Eesmärgi saavutamise indikaatorid:

Kõiki lasteaias käivaid lapsi on märgatud ja neile on loodud võimalused ea- ja võimetekohaseks arenguks;

Erivajadustega lastele on võimaldatud abi- ja tugiteenused.

Eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed:

Tugiteenuste arendamine.

Meetme tulemuste saavutamiseks kavandatavad tegevused:

Lasteaed võimaldab kohapeal abi- ja tugiteenuseid ( logopeed, lastekaitse) kõigile abivajajatele;

Lasteaed on leidnud võimalused erivajadustega lastele erispetsialisti abi saamiseks;

Lasteaed märkab ja toetab andekaid lapsi;

Avatud on kuues rühm, mis tagab kaasatava õppe kõigile lastele ( rühmas nii erivajadustega kui ka tavalapsed).

Meetmete rakendamise eest vastutab: direktor

5. ARENGUKAVA TEGEVUSKAVA ELLUVIIMISEKS VAJALIKE RAHALISTE VAHENDITE KAVANDAMINE

Arengukava tegevuskava on koostatud eeldusel, et enamus tegevusi oleksid teostatavad ning tulemused saavutatavad olemasolevate eelarveliste vahenditega ning õppeasutuse areng tagatakse igapäevase senisest tõhusama tööülesannete täitmise kaudu. Lisavahendeid on planeeritud saada projektide kaudu. Arengukava tegevuskava elluviimiseks vajalike rahaliste vahendite kavandamine toimub lasteasutuse eelarves igal aastal eelarve koostamise käigus.

Eesmärk ja meede	Maksumus €	Allikas
2017	2018	2019	2020	2021	2017-2021
Eesmärk 1.1
Meede 1.	*	*	*	*	*	100 € aastas	Eelarve
Meede 2	*	*	*	*	*	700-1000€ aastas	Eelarve
Meede 3
Meede 4
Eesmärk 1.2
Meede 1
Meede 2
Meede 3
Eesmärk 2.1
Meede 1.	*	*	*	*	*	700-1000 € aastas	Eelarve
Meede 2	*	*	Investeeringute olemasolul
Eesmärk 2.2
Meede 1
Meede 2
Meede 3
Eesmärk 3.1
Meede 1
Meede 2
Meede 3
Eesmärk 3.2
Meede 1
Meede 2
Meede 3	*	*	*	*	*	500-700 € aastas	Eelarve
Eesmärk 4.1
Meede 1
Meede 2	*	*	*	*	*	Võimalusel	Projektidest
Meede 3
Eesmärk 4.2
Meede 1	*	*	*	*	*	Vastavalt vajadusele	Eelarve
Eesmärk 4.3
Meede 1	*	*	Võimalusel	Investeeringute olemasolul
Eesmärk4.4
Meede 1	*	*	*	*	*	2000	Eelarve
Meede 2	*	*	*	*	*	2000	Eelarve
Meede 3
Meede 4
Eesmärk 4.5
Meede 1	*	*	½ õpetaja palka	Eelarve
Eesmärk 5.1
Meede 1
Meede 2
Eesmärk 5.2
Meede 1	*	*	*	*	*	Investeeringute olemasolul
Meede 2	*	*	*	*	*	Investeeringute olemasolul
Meede 3	*	*	*	*	Investeeringute olemasolul

6. ARENGUKAVA UUENDAMISE KORD

Arengukava elluviimiseks kavandatakse iga õppeaasta alguseks detailne arengukava rakendusplaan lasteasutuse tegevuskavas. Iga õppeaasta lõpus analüüsitakse arengukava elluviimist ning koostatakse kokkuvõte, mis kajastab hetke seisu. Tulenevalt sellest uuendab direktor arengukava. Arengukava uuendatud tegevuskava kinnitab direktor käskkirjaga, olles saanud eelnevalt arvamuse hoolekogult ja pedagoogiliselt nõukogult. 2020.aasta koostatakse sisehindamise aruanne, milles esitatakse lasteasutuse tugevused ja parendusvaldkonnad, mis on aluseks eesmärkidele uues arengukavas, mis kinnitatakse pidaja poolt kehtestatud korras.